Nasledujúci text je stiahnutý z web stránky organizácácie IFLA, kde sa nachádza aj originál dokumentu. http://www.ifla.org/VII/s11/ssl.htm#3c 

UNESCO/IFLA
SMERNICE PRE ŠKOLSKÉ KNŽNICE

Obsah
ÚVOD
1. POSLANIE A PLÁNOVANIE
1.1	Poslanie
1.2	Plánovanie
1.3	Kontrola a hodnotenie
 2.  ZDROJE
2.1	Financovanie a rozpočet 
2.2	Umiestnenie a priestory
2.3 Nábytok a vybavenie
2.4 Elektronické a audiovizuálne vybavenie
2.5 Materiálne zdroje
2.6 Tematický plán doplňovania
2.7 Knižničný fond
2.8 Elektronické zdroje
3. ZAMESTNANCI
3.1 Zamestnanci knižnice
3.2 Školský knihovník
3.3 Knižničný asistent
3.4 Spolupráca  učiteľov a školských knihovníkov
3.5 Schopnosti a zručnosti školského knihovníka
3.6 Povinnosti školského knihovníka
3.7 Etické normy
4. PROGRAMY A AKTIVITY
4     Programy
4.2  Spolupráca s verejnou knižnicou
4.3  Činnosti na školskej úrovni
5. PROPAGÁCIA ŠKOLSKEJ KNIŽNICE
5.1 Propagačná činnosť
5.2 Marketingová stratégia
5.3 Vzdelávanie používateľov 
5.4 Program informačnej gramotnosti

ODKAZY

ÚVOD

Manifest školských knižníc: Školské knižnice v učení a vyučovaní pre všetkých bol vydaný v roku 2000. Bol veľmi dobre prijatý na celom svete a preložený do mnohých jazykov. Knihovníci na celom svete používajú tento Manifest na zvýšenie prestíže školskej knižnice v ich škole,  regióne a krajine.

V Manifeste sa hovorí:

Vlády prostredníctvom svojich ministerstiev zodpovedných za vzdelávanie, sú povinné rozvíjať stratégiu, politiku a plány, ktorými sa implementujú princípy tohto Manifestu.

Smernice boli vytvorené s cieľom  informovať tých, ktorí robia rozhodnutia na národných a miestnych úrovniach na celom svete a ako návod pre knihovníkov. Pomáhajú implementovať princípy vyjadrené v Manifeste. Na tvorbe návrhu smernice sa podieľalo veľa ľudí z množstva krajín s veľmi rozdielnymi miestnymi pomermi. Smernice je potrebné interpretovať a použiť v regionálnom kontexte. Počas konferencií IFLA boli organizované pracovné skupiny, stretnutia a diskusie medzi knihovníckymi expertmi na túto tému. Výsledné smernice sú výsledkom mnohých debát a konzultácií, za ktoré sú editori zaviazaní a vďační. Oceňujú spolupracovníkov z členov Stáleho výboru Sekcie školských knižníc a centier zdrojov, smernice z mnohých krajín,  osobitne Smernice pre verejné knižnice vydané IFLA/UNESCO v roku 2001. Sekcia publikovala počas roku 2002 aj prácu Školské knižnice dnes a zajtra. Manifest, vízie a smernice budú spolu tvoriť základ pre rozvoj školských knižníc kdekoľvek na svete.

Tove Pemmer Saetre, Glenys Willars 2002

 1. POSLANIE A PLÁNOVANIE

„Školské knižnice v učení a vyučovaní pre všetkých“

1.1	Poslanie 

Školská knižnica poskytuje informácie a  myšlienky, ktoré sú základom pre úspešné pôsobenie v  informačnej spoločnosti založenej na stále rozsiahlejších informáciách a poznatkoch. Vybavuje študentov  celoživotnými vzdelávacími schopnosťami a zručnosťami, rozvíja ich predstavivosť a  tak im umožňuje žiť životom zodpovedných občanov. 

1.2	Plánovanie

Školská knižnica by mala  byť vedená s jasne štruktúrovanou rámcovou politikou. Plán pre školskú knižnicu by mal vychádzať zo všeobecných cieľov a  potrieb školy a mal by brať do úvahy jej étos, ciele, úlohy a reálny stav. Bude uskutočniteľný len vtedy, keď celá školská komunita podporí a prispeje k realizácii jeho cieľov a úloh. Filozofia, predstavy, koncept a zámery fungovania a rozvoja knižnice majú byť jasné, zrozumiteľné a podporované. Tak budú  pripravené  na efektívne uvedenie do praxe.

Plán musí byť zrozumiteľný a uskutočniteľný. Mal by byť navrhovaný školským knihovníkom v spolupráci s  učiteľmi a vedením školy. Návrh by mal byť konzultovaný v celej školskej komunite a podporený dôkladnou otvorenou diskusiou. Výsledný dokument a následné plány majú špecifikovať úlohy knižnice vo vzťahu ku:
-	kurikulu školy,
-	vzdelávacím metódam,
-	národným a miestnym štandardom a kritériám,
-	vzdelávaniu študentov a rozvíjaniu ich individuálnych potrieb,
-	potrebám pedagógov a zamestnancov školy.

K efektívnemu, úspešnému, dobrému riadeniu školskej knižnice prispievajú:
-	finančné prostriedky a rozpočet,
-	umiestnenie a vybavenie,
-	informačné zdroje,
-	organizácia,
-	personálne obsadenie,
-	využívanosť knižnice,
-	propagačná činnosť.

Všetky tieto zložky sú základom  realistického rámcového plánu a plánu činnosti knižnice. Majú byť zohľadnené v celom tomto dokumente. Plán činnosti by mal obsahovať stratégiu, úlohy, ciele, kontrolné a  hodnotiace postupy. Plány musia byť aktívne dokumenty podrobované  pravidelnej kontrole.

1.3	Kontrola a hodnotenie

V procese dosahovania cieľov školskej knižnice musí vedenie školy a školskej knižnice pravidelne sledovať ukazovatele  výkonnosti z  dôvodu ich hodnotenia. Štatistické zisťovanie by malo byť uskutočňované  pravidelne. Je podkladom hodnotenia činnosti a trendov rozvoja knižnice. Ročné hodnotenie by malo pokrývať všetky hlavné oblasti plánu::

-	dosahovanie zámerov a cieľov knižnice vo vzťahu ku kurikulu  školy,
-	uspokojovanie potrieb školskej komunity,
-	riešenie meniacich sa potrieb,
-	hodnotenie zdrojov,
-	efektívnosť vynaložených nákladov.

Nasledujúce kľúčové výkonnostné indikátory môžu byť užitočnými pomôckami kontroly a hodnotenia plnenia cieľov knižnice:

Používané indikátory:
Ukazovatele využívania knižnice:
-	celkový počet výpožičiek  a počet výpožičiek na jedného používateľa (upresnené na jedného študenta a na jedného pedagóga),
-	celková návštevnosť knižnice a návštevnosť na jedného používateľa (upresnené na jedného študenta a na jedného pedagóga),
-	počet výpožičiek na popisnú jednotku (obrat zdrojov),
-	počet výpožičiek na hodinu otváracej doby (počas školského vyučovania a po ňom),
-	celkový počet informačných dotazov a ich počet na jedného používateľa (upresnené na jedného študenta a na jedného pedagóga),
-	využívanie počítačov a elektronických informačných zdrojov.

Ukazovatele zdrojov:
-	počet knižničných jednotiek a ich počet na jedného používateľa (upresnené na jedného študenta a na jedného pedagóga),
-	počet prístupných terminálov/osobných počítačov pre členov školskej komunity,
-	počet počítačov s prístupom na Internet  členom  školskej komunity.

Ukazovatele ľudských zdrojov:
-	pomer počtu zamestnancov na plný úväzok k počtu členov školskej komunity,
-	pomer počtu zamestnancov na plný úväzok  k využívaniu knižnice.

Kvalitatívne ukazovatele:
-	prieskumy spokojnosti jednotlivých používateľov,
-	hlavné skupiny používateľov,
-	konzultačné aktivity.

Ukazovatele finančných nákladov:
-	celkové finančné náklady na činnosť,  funkcie, služby,
-	celkové finančné náklady na člena školskej komunity,
-	celkové finančné náklady vyjadrené v percentách z celkového rozpočtu školy,
-	náklady na médiá vyjadrené v percentách z celkového rozpočtu knižnice.

Porovnávacie ukazovatele:
-	porovnávanie štatistických ukazovateľov v porovnaní s relevantnými a porovnateľnými knižničnými službami v iných školách podobnej veľkosti a zamerania.

2. ZDROJE

„Školská knižnica musí mať zabezpečené primerané a nepretržité financovanie odborných zamestnancov, zdrojov, technológie a vybavenia. Služby musia byť bez poplatkov.“

2.1 Financovanie a rozpočet

Pre  spravodlivé pridelenie finančných zdrojov z rozpočtu školy je dôležité:
-	rozumieť procesu tvorby školského rozpočtu,
-	poznať časový harmonogram  finančného cyklu,
-	poznať kľúčových zamestnancov,
-	identifikovať potreby knižnice.

Rozpočtový plán má zahŕňať:
-	finančné prostriedky pre nové informačné zdroje, napr. knihy, periodiká a netlačené dokumenty,
-	finančné prostriedky na propagačné materiály, napr. plagáty,
-	finančné prostriedky na kancelárske a administratívne potreby,
-	finančné prostriedky na  kolektívne podujatia,
-	finančné prostriedky na používanie počítačov, počítačových technológií, softvéru, a licencií, ak nie sú zarátané vo všeobecnom  rozpočte školy.

Všeobecným pravidlom by malo byť, že rozpočet školskej knižnice tvorí najmenej 5% z nákladov na každého študenta, a to bez mzdových nákladov, nákladov na špecializované vzdelávanie, dopravu a  kapitálových výdavkov.
Mzdové náklady môžu byť zahrnuté v rozpočte knižnice, ale na  niektorých školách môže byť prijateľnejšie mať ich zahrnuté vo všeobecnom rozpočte pre zamestnancov. Je dôležité zdôrazniť, že oceňovanie zamestnancov knižnice je úloha, do ktorej by školskí knihovníci mali byť zahrnutí. Finančné prostriedky určené pre zamestnancov knižnice súvisia s dôležitými ukazovateľmi, ako je napr. počet otváracích hodín, rozsah služieb a pod. Špeciálne projekty, úlohy a požiadavky predpokladajú osobitné finančné ohodnotenie.

Rozpočtové výdavky by mali byť starostlivo plánované a sledované počas celého roka. Každoročný rozbor čerpania by mal ukázať, ako boli finančné prostriedky čerpané a či výška finančných prostriedkov určená knižnici dostatočne pokrýva jej potreby na zabezpečenie stanovených cieľov a úloh.

Školský knihovník má vedieť formulovať finančné potreby knižnice na zabezpečenie knižničných služieb celej školskej komunite a poskytovať ich vedeniu školy. Dôvodmi oprávnenosti požiadaviek na rast finančnej podpory je, že:
-	počet školských knihovníkov a veľkosť zbierok sú predpoklady vzdelávacieho úspechu školy,
-	študenti, ktorí dosahujú lepšie výsledky v štandardizovaných testoch pochádzajú zo škôl s viacerými školskými knihovníkmi a  väčším množstvom kníh, periodík a videomateriálu bez ohľadu na ďalšie, napr. ekonomické faktory.

2.2	Umiestnenie a priestory

Vzdelávacia funkcia školskej knižnice sa musí prejaviť aj v jej umiestnení, členení priestoru, zariadení nábytkom a vybavením. Je dôležité, aby školské knižnice boli zahrnuté do plánovania nových školských budov a rekonštrukcií existujúcich. Neexistuje jednotné odporúčanie na vybavenie školských knižníc, ale je užitočné a nápomocné mať nejaký príklad, z ktorého treba vychádzať pri plánovaní tak, aby nová alebo novonavrhnutá knižnica pracovala tým najefektívnejším spôsobom.

Pri  plánovaní novej knižnice treba dbať na:
-	centrálne umiestnenie, najlepšie na prízemí,
-	prístupnosť a  blízkosť  všetkých vyučovacích priestorov,
-	faktory hluku, aspoň niektoré priestory knižnice by mali byť chránené pred vonkajším hlukom,
-	vhodné vonkajšie a vnútorné osvetlenie,
-	vhodnú teplotu v miestnostiach z dôvodu ochrany knižničných fondov a vytvorenia dobrých pracovných podmienok po celý rok,
-	bezbariérový prístup pre handicapovaných používateľov,
-	dostatočne veľké priestory  pre knižničné fondy, sklady, študovne, čitárne, počítačové pracoviská, pracoviská zamestnancov, výpožičný pult, výstavy a kultúrne podujatia,
-	flexibilitu priestorov.

Treba uvažovať aj o:
-	neformálnom čitateľskom priestore pre knihy a časopisy, ktorý podporuje gramotnosť, celoživotné vzdelávanie a čítanie pre radosť,
-	učebnom priestore so sedadlami  pre malé i veľké skupiny a celé triedy, 
-	„učiteľskej stene“ s vhodnou inštruktážnou technológiou a zobrazovacím priestorom,
-	priestore pre skupinovú prácu na projektoch v rámci funkčného vyučovania, pre prácu a stretnutia jednotlivcov, tímov a tried s vybavením pre mediálnu produkciu,
-	administratívnom priestore pre výpožičný pult, kancelárskom priestore, priestore pre knihovnícke spracovanie, mediálny materiál, audiovizuálny materiál a  jeho uskladnenie, skladovom priestore pre zásoby a materiál.

2.3	Nábytok a vybavenie

Dizajn  školskej knižnice hrá kľúčovú úlohu v jej službe škole. Estetický vzhľad prispieva k pocitu útulnosti a k túžbe školskej komunity tráviť čas v knižnici. Dobre vybavená školská knižnica by mala zahŕňať nasledujúce charakteristiky:
-	bezpečnosť,
-	dobré osvetlenie,
-	nábytok navrhnutý tak, aby bol pevný, odolný, trvalý,  funkčný, vyhovujúci špecifickým priestorom, aktivitám knižnice a požiadavkám jej používateľov,
-	možnosť úpravy na základe zmien v  knižničných programoch, v  školských vzdelávacích programoch,  nových audio a video technológiách a  informačných technológiách,
-	dizajn, ktorý by umožňoval riadne použitie a bezpečnosť zariadenia, vybavenia, zásob a materiálu,
-	pripravenosť  poskytnúť spravodlivý a  včasný prístup k organizovaným a rôznorodým zbierkam informačných zdrojov,
-	usporiadanie, ktoré je esteticky príjemné  pre používateľa a napomáha využívanie voľného času  a  štúdium s jasným, prehľadným označením a návodom

2.4 Elektronické a audiovizuálne vybavenie

Školská knižnica má dôležitú funkciu ako brána k  informáciám prezentovaným dnešnou spoločnosťou. Z tohto dôvodu musí byť zabezpečený prístup k elektronickému, počítačovému a audiovizuálnemu vybaveniu. Toto vybavenie zahŕňa:
-	počítačové stanice s prístupom na internet,
-	verejne prístupné katalógy prispôsobené rozličnému veku a úrovni študentov,
-	magnetofónové prehrávače,
-	CD prehrávače, 
-	mechaniky CD – ROM,
-	skener,
-	videoprehrávače,
-	počítačové vybavenie špeciálne upravené pre zrakovo alebo inak hendikepovaných používateľov.

Počítačový nábytok by mal byť upravený pre deti s možnosťou ľahkého prispôsobenia ich rozličnej výške.

2.5 Materiálne zdroje

Vysoká úroveň vybavenia knižnice a  široké spektrum vysokokvalitných zdrojov sú pre činnosť knižnice nevyhnutnosťou. Preto je potrebná aj stratégia budovania knižničného fondu, ktorá definuje jeho účel, rozsah a obsah,  ako aj dobrý prístup k externým zdrojom.

2.6 Tematický plán doplňovania

Školská knižnica by mala sprístupňovať širokú škálu zdrojov, ktoré zodpovedajú  potrebám jej používateľov a týkajú sa ich vzdelávania a osobného rozvoja. Je dôležité, aby zbierky boli pravidelne obnovované a aby tak používatelia mali prístup k novým informačným zdrojom. Pri spracovaní všeobecnej stratégie budovania knižničného fondu musia zamestnanci školskej knižnice spolupracovať s vedením školy a s pedagógmi. Musí vychádzať z učebných osnov, konkrétnych potrieb a  záujmov školskej komunity a  mala by odrážať pestrosť mimoškolského života. V stratégii by malo byť zahrnuté: 
-	Manifest  IFLA/UNESCO o školských knižniciach – vyjadrenie o ich poslaní,
-	vyhlásenie o potrebe intelektuálnej slobody,
-	slobodný prístup k informáciám,
-	účel stratégie budovania knižničného fondu a jeho vzťah k škole a učebným osnovám,
-	dlhodobé a krátkodobé ciele.

2.7 Knižničný fond

Dostatočne veľká zbierka knižných zdrojov by mala pozostávať z 10 kníh na študenta. Aby bol zabezpečený dobre vyvážený knižničný fond pre študentov všetkých vekových kategórií, schopností a zázemia, aj najmenšie školy majú mať aspoň 2500 relevantných a nezastaralých jednotiek. Minimálne 60% fondu by mala tvoriť populárno-náučná literatúra vzťahujúca sa  ku kurikulu školy. 

Okrem toho by školská knižnica mala získavať dokumenty pre voľnočasové aktivity, napr. populárne romány, hudobné nahrávky, počítačové hry, videokazety, CD, časopisy a plagáty. Tieto dokumenty by sa mali vyberať v spolupráci so študentmi, aby zodpovedali ich záujmom  bez prekročenia rozumných limitov etických štandardov.

2.8 Elektronické zdroje

Rozsah služieb by mal zahŕňať aj prístup k elektronickým informačným zdrojom, ktoré sa vzťahujú k učebným plánom a záujmom používateľov a  ich kultúre. Elektronickými zdrojmi sa rozumie prístup k internetu, referenčné a plnotextové databázy a náučné počítačové programy. Môžu byť prístupné na CD a DVD nosičoch.

Je dôležité vybrať pre knižnicu taký knižnično-informačný systém, ktorý umožňuje spracovávať dokumenty podľa platných medzinárodných a  národných bibliografických štandardov. Toto uľahčí ich zaradenie do širších sietí. V mnohých krajinách sveta školské knižnice spolu s miestnou komunitou využívajú výhody súborných katalógov. Spolupráca môže byť efektívnejšia a  kvalitnejšie spracovanie kníh uľahčí kombinovanie zdrojov pre dosiahnutie maximálneho efektu.

 3. Zamestnanci

„Školský knihovník je profesionálny, kvalifikovaný zamestnanec zodpovedný za plánovanie a riadenie školskej knižnice, podporovaný primeraným personálnym zabezpečením a spolupracujúci so všetkými členmi školskej komunity a ďalšími verejnými a inými  knižnicami.“

3.1 Zamestnanci knižníc/ knihovníci

Rozsah a  kvalita knižničných služieb závisí od personálnych zdrojov  v školskej knižnici i mimo nej. Je dôležité mať kvalifikovaných a dobre motivovaných zamestnancov, ktorí počtom zodpovedajú  veľkosti školy a jej špeciálnym požiadavkám na knižničné služby. Pojem zamestnanec znamená, v tomto kontexte, kvalifikovaného knihovníka a knižničného asistenta. Okrem toho tu môže pracovať pomocný personál, ako napr. učitelia,  technici, rodičia a ďalší dobrovoľníci. Školský knihovník by mal mať odbornú kvalifikáciu s doplneným vzdelaním v oblasti teórie vzdelávania a metodológie učenia. 

Jedným z hlavných cieľov vedúcich zamestnancov  školských knižníc by malo byť, aby všetci zamestnanci správne chápali stratégiu knižničných služieb, aby mali presne stanovené svoje povinnosti a zodpovednosť, vhodne upravené pracovné podmienky a zodpovedajúce platové ohodnotenie, ktoré odráža profesionalitu práce.

Dobrovoľníci by nemali pracovať ako náhrada za platených zamestnancov, ale môžu pracovať ako pomocníci na základe dohody, ktorá rámcovo ohraničí ich účasť v aktivitách školskej knižnice.

Konzultanti na miestnej a národnej úrovni môžu pôsobiť ako externí poradcovia vo veciach týkajúcich sa  rozvoja služieb školskej knižnice.

3.2 Školský knihovník

Hlavnou úlohou školského knihovníka je napomáhať  poslanie a  ciele školy, rozvíjať a uskutočňovať tie, ktoré sa týkajú školskej knižnice. V spolupráci s vedením školy, administratívou a učiteľmi je zapojený do vytvárania plánov a realizácií učebných osnov. Knihovník má znalosti a zručnosti z oblasti poskytovania informácií a riešenia informačných problémov a je odborníkom v oblasti využívania všetkých tlačených i elektronických zdrojov.  Jeho znalosti, zručnosti a kvalifikácia vyhovujú špecifickým požiadavkám školskej komunity.  Okrem toho by knihovník mal viesť čitateľské kampane a propagovať detskú literatúru, médiá a kultúru.

Podpora školského manažmentu knižnici je podmienkou medzipredmetových aktivít. Knihovník musí byť priamo riadený riaditeľom školy alebo jeho zástupcom. Pre  knihovníka je veľmi dôležité, aby bol akceptovaný ako  rovnoprávny člen personálu školy a aby mal právo podieľať sa  na tímovej práci a na všetkých stretnutiach ako vedúci školskej knižnice.

Knihovník by mal vytvárať vhodné prostredie na využívanie voľného času a štúdium, ktoré by ktokoľvek využíval bez strachu a predsudkov. Každý, kto pracuje v školskej knižnici, by mal mať dobrý vzťah k deťom, mládeži a dospelým.

3.3 Knižničný asistent

Knižničný asistent sa zodpovedá vedúcemu knižnice a pomáha mu v jeho činnostiach. Táto pozícia si vyžaduje vedomosti a zručnosti v oblasti administratívnych a prevádzkových prác. Asistent by mal mať základné knihovnícke školenie. Inak by mu ho mala poskytnúť knižnica. Niektoré z jeho pracovných povinností zahŕňajú rutinné činnosti, napr. zaraďovanie, požičiavanie, vracanie a spracovanie dokumentov.

3.4. Spolupráca medzi učiteľmi a školským knihovníkom

Spolupráca učiteľov so školským knihovníkom je nevyhnutná pre efektívne využívanie služieb knižnice.

Cieľom spolupráce učiteľov a knihovníkov je:
-	rozvíjať, poradensky pomáhať a vyhodnocovať vzdelávanie žiakov počas štúdia,
-	rozvíjať a vyhodnocovať informačné schopnosti a zručnosti žiakov,
-	spoluvytvárať učebné plány,
-	pripravovať a realizovať  špeciálne projekty, ktoré sa budú realizovať v širšom vzdelávacom prostredí vrátane knižnice,
-	pripravovať a realizovať čitateľské programy a kultúrne akcie,
-	integrovať informačné technológie do osnov,
-	objasňovať dôležitosť školskej knižnice rodičom.

3.5 Schopnosti a zručnosti školského knihovníka

Školská knižnica poskytuje služby všetkým členom školskej komunity: žiakom, učiteľom, administratívnym pracovníkom, poradcom a rodičom. Všetky tieto skupiny si vyžadujú špeciálne komunikačné a kooperačné schopnosti. Hlavnou skupinou používateľov sú učitelia a žiaci, ale treba brať do úvahy aj potreby ostatných skupín, napr. zamestnancov školskej správy a pod.. Základné schopnosti, znalosti a zručnosti sa môžu definovať nasledovne:
-	schopnosť jednoznačnej a nezaujatej komunikácie s deťmi a dospelými,
-	schopnosť porozumieť potrebám používateľov,
-	schopnosť spolupracovať s jednotlivcami a skupinami v školskej komunite a mimo nej,
-	schopnosť  porozumenia kultúrnej rozmanitosti,
-	znalosť didaktiky a pedagogiky,
-	znalosť informačných zručností a možností využívania informácií,
-	znalosť dokumentov, ktoré tvoria knižničný fond a prístupu k nim,
-	znalosť detskej literatúry, médií  a kultúry,
-	znalosti a zručnosti v oblasti manažmentu a marketingu,
-	znalosti a zručnosti v oblasti informačných technológií.

3.6 Povinnosti školského knihovníka

Od školského knihovníka sa očakáva:
-	analyzovanie informačných zdrojov a  potrieb školskej komunity,
-	formulovanie a implementovanie  stratégií pre rozvoj služieb,
-	rozvíjanie akvizičnej stratégie pri doplňovaní knižničného fondu,
-	katalogizovanie a triedenie knižničného fondu,
-	inštruovanie používateľov v knižnici,
-	inštruktáže na získanie informačných znalostí a zručností,
-	pomáhanie študentom a učiteľom pri využívaní knižničných zdrojov a informačných technológií,
-	zodpovedanie referenčných a informačných dotazov použitím zodpovedajúcich dokumentov,
-	propagácia  čitateľských programov a kultúrnych podujatí,
-	participácia na plánovacích aktivitách spojených s implementáciou učebných plánov,
-	participácia na  príprave, uskutočnení a hodnotení vzdelávacích aktivít,
-	hodnotenie služieb knižnice ako súčasti všeobecného školského  systému hodnotenia,
-	partnerstvá s externými organizáciami,
-	pripravovanie a   implementovanie rozpočtu,
-	tvorba strategických plánov,
-	vedenie a vzdelávanie zamestnancov knižnice.

3.7 Etické štandardy

Zamestnanci školských knižníc majú zodpovednosť za uplatňovanie vysokých etických štandardov v komunikácii so všetkými členmi školskej komunity. So všetkými používateľmi by sa malo jednať rovnako bez ohľadu na ich schopnosti, či prostredie, z ktorého pochádzajú. Služby by mali byť prispôsobené potrebám individuálneho používateľa. Na posilnenie pozície školskej knižnice ako otvoreného a bezpečného vzdelávacieho prostredia, by zamestnanci knižnice mali viac zdôrazňovať svoju poradenskú funkciu. To znamená, že pri poskytovaní služieb knižnice musia  prijať predovšetkým hľadiská používateľov a  neovplyvňovať sa vlastnými prístupmi a predsudkami.

 4. PROGRAMY A AKTIVITY
„Školské knižnice sú neoddeliteľnou súčasťou výchovno-vzdelávacieho procesu“.

4.1 Programy

V národnom kurikulu a vo vzdelávacích rozvojových programoch na národnej úrovni by mali byť školské knižnice považované za rozhodujúci prostriedok plnenia náročných cieľov týkajúcich sa:
-	informačnej gramotnosti všetkých, jej postupného rozvoja a osvojovania si prostredníctvom školského systému,
-	dostupnosti informačných zdrojov študentom na všetkých vzdelávacích úrovniach,
-	šírenia informácií a poznatkov medzi študentmi všetkých skupín v rámci uplatňovania demokratických a ľudských práv,

Na národnej a miestnej úrovni je vhodné mať programy zamerané špecificky na rozvoj školských knižníc. Tieto programy môžu zahŕňať rozličné ciele a aktivity vzťahujúce sa k rôznym súvislostiam. Príklady aktivít:
-	tvorba a publikovanie národných a miestnych noriem a smerníc pre školské knižnice,
-	budovanie modelových knižníc na ukázanie „najlepšej praxe“,
-	vytvorenie komisií pre školské knižnice na národnej a miestnej úrovni,
-	navrhovanie formálneho rámca pre spoluprácu medzi školskými a verejnými knižnicami na národnej a miestnej úrovni,
-	iniciovanie a ponúkanie odborných vzdelávacích programov pre školských knihovníkov,
-	zabezpečenie finančných zdrojov na projekty školských knižníc a  čitateľských kampaní,
-	iniciovanie a financovanie výskumných projektov týkajúcich sa rozvoja a aktivít školských knižníc.

4.2 Spolupráca s verejnou knižnicou

Na zlepšenie knižničných služieb pre deti a mládež v danej komunite je vhodné nadviazať spoluprácu medzi školskými a verejnými knižnicami. Písomná dohoda o spolupráci by mala zahŕňať nasledujúce body:
-	celkový rozsah spolupráce,
-	upresnenie a vymedzenie oblastí spolupráce,
-	ujasnenie ekonomických dôsledkov a podieľanie sa na nákladoch,
-	časový harmonogram spolupráce.

Príklady oblastí spolupráce sú nasledujúce:
-	podiel na vzdelávacích aktivitách pre zamestnancov,
-	spolupráca pri rozvoji knižničných fondov,
-	programy kooperácie,
-	koordinácia elektronických služieb a sietí,
-	kooperácia v tvorbe učebných pomôcok a pri vzdelávaní používateľov,
-	návštevy školských tried v miestnej knižnici,
-	spoločná podpora čítania a gramotnosti,
-	spoločné marketingové postupy  služieb knižnice pre deti a mládež.

4.3 Činnosti na školskej úrovni

Školská knižnica by mala vykonávať široký rozsah činností a mala by mať hlavnú úlohu v dosahovaní poslania a vízií školy. Mala by sa zamerať na služby všetkým potenciálnym používateľom v školskej komunite a naplňovať konkrétne potreby rozličných cieľových skupín. 

Programy a činnosti sa musia tvoriť v úzkej spolupráci s riaditeľom školy, predsedami predmetových komisií, učiteľmi, prevádzkovým personálom a študentmi.

Spokojnosť používateľov závisí od schopnosti školskej knižnice identifikovať potreby jednotlivcov a  skupín a  rozvíjať služby, ktoré reagujú na meniace sa potreby školskej komunity.

Riaditeľ a školská knižnica

Ako vedúci zamestnanec školy a kľúčová osobnosť pre implementáciu kurikula by riaditeľ  mal uznávať dôležitosť efektívnych služieb školskej knižnice a podporovať ich využívanie zamestnancami a študentmi školy.

Riaditeľ by mal úzko spolupracovať s knižnicou pri navrhovaní plánov rozvoja školy, osobitne v oblasti informačnej gramotnosti a programov k podpore čítania. Ak má byť plán efektívny, riaditeľ by mal zabezpečiť flexibilný otvárací čas a zdroje, aby umožnil prístup učiteľov a študentov do knižnice a k jej službám. Riaditeľ by mal zabezpečiť aj spoluprácu medzi učiteľmi a knihovníkmi. Musí zabezpečiť, aby sa školskí knihovníci zapájali do vyučovania, prípravy kurikula, permanentného rozvoja zamestnancov, hodnotiacich programov a  hodnotenia vzdelávania študentov. Do hodnotenia celej školy by riaditeľ mal zahrnúť aj hodnotenie knižnice (pozri kap. 1) a vyzdvihnúť príspevok školskej knižnice a jej služieb v  dosahovaní vzdelávacích štandardov.

Predseda predmetovej komisie a školská knižnica

Každý predseda predmetovej komisie, ako zamestnanec zodpovedný za odborné činnosti, by mal spolupracovať s knižnicou v oblasti zabezpečenia takého rozsahu informačných zdrojov a služieb, ktorý by pokryl jej špeciálne potreby. Tak ako riaditeľ aj predseda predmetovej komisie by mal zahrnúť knižnicu do plánov rozvoja a považovať ju za dôležitú súčasť vzdelávacieho prostredia a za centrum vzdelávacích zdrojov.

Učitelia a knižnica

Spolupráci učiteľov s knihovníkom sa venovala časť 3.4. Niektoré doplňujúce aspekty je potrebné zdôrazniť aj tu. Pedagogická vzdelávacia filozofia vytvára ideologický základ pre výber vyučovacích metód. Niektoré metódy sú založené na tradičnom vzťahu učiteľa a učebnice ako najdôležitejšieho  zdroja pre vyučovanie v neprospech úlohy školskej knižnice vo vyučovacom procese. Ak je tento pohľad kombinovaný s prianím udržať dvere učebne zatvorené a mať striktnú kontrolu nad študentskými vzdelávacími aktivitami, nemusí byť dokonca knižnica, ako dôležitý zdroj informácií, braná týmito učiteľmi do úvahy. Aj keď väčšine učiteľov pohľad na žiakov ako na „banking education technology“ - pasívne rezervy na naplnenie sa nimi selektovanými znalosťami vyhovuje, je pre knižnicu stále dôležité uplatňovať sa v roli podpornej služby študijných plánov.  Užitočná stratégia na vybudovanie partnerského vzťahu je podpora služieb knižnice určených pre učiteľov. Táto podpora by mala zahŕňať: 
-	schopnosť poskytovať učiteľom zdroje informácií, ktoré rozšíria ich subjektívne vedomosti alebo zlepšia ich vyučovacie metódy,
-	schopnosť poskytovať zdroje pre rozličné stratégie hodnotenia,
-	schopnosť byť dobrým partnerom pri plánovaní úloh, ktoré majú byť realizované v triede,
-	schopnosť pomáhať učiteľovi vysporiadať sa s heterogénnymi situáciami v triede organizovaním špecializovaných služieb pre tých, ktorí potrebujú viac podpory a tým, ktorí potrebujú viac stimulácie,
-	možnosť knižnice ako brány do  globálneho sveta prostredníctvom medziknižničných výpožičných služieb (MVS) a elektronickej siete.

Učitelia, ktorí majú progresívne a otvorené názory na spôsob vyučovania, sú pravdepodobne intenzívnejšími používateľmi knižníc. Okrem vyššie spomínaných funkcií a možností môžu navyše využívať knižnicu ako učebňu a tak sa zbaviť tradičných vyučovacích metód. Na zaktivovanie študentov vo vzdelávacom procese a na rozvoji ich samostatnosti v učení môžu učitelia spolupracovať s knižnicou napr. v nasledovných oblastiach:
-	v rozvoji informačnej gramotnosti prostredníctvom rozvoja „ducha zvedavosti“ študentov a ich výchovy ku kritickému a tvorivému využívaniu informácií,
-	pri riešení projektových prác a úloh,
-	pri motivácii študentov všetkých vekových kategórií, jednotlivcov i skupín, k čítaniu.

Študenti a knižnica

Študenti sú hlavnou cieľovou skupinou  školskej knižnice. Spolupráca s ostatnými členmi školskej komunity je dôležitá iba vtedy, keď to je v záujme študentov. Študenti môžu využívať knižnicu z rôznych dôvodov. Školská knižnica by mala byť vnímaná ako verejné, slobodné a bezpečné vzdelávacie prostredie, kde môžu pracovať na rôznych úlohách ako jednotlivci i ako skupiny.

Študentské aktivity v knižnici zahŕňajú:
-	vypracovávanie domácich úloh,
-	prácu na projektoch a riešení zložitých úloh,
-	vyhľadávanie a využívanie informácií,
-	tvorbu portfólií a iných  materiálov pre učiteľov a spolužiakov.

Používanie internetu

Nové elektronické zdroje sú špeciálnou výzvou pre všetkých používateľov knižníc. Ich využitie môže byť zavádzajúce. Knihovník má poskytovať podporu, ukazovať, že tieto zdroje sú iba nástrojom vzdelávacieho procesu, sú prostriedkom k dosiahnutiu cieľa a nie cieľ samotný. Používatelia knižnice môžu byť veľmi sklamaní, keď hľadajú informácie a myslia si, že ak majú prístup na internet, ich informačné problémy sú vyriešené. Pravdou je zvyčajne opak. Knihovníci môžu používateľom s  internetom pomôcť a môžu minimalizovať nespokojnosť prameniacu z  vyhľadávania informácií. Dôležitý je výber relevantných a kvalitných informácií v najkratšom možnom čase. Študenti môžu postupne rozvíjať svoju schopnosť nájsť, syntetizovať a  integrovať informácie a  nové poznatky zo všetkých tematických oblastí v informačných zdrojoch. Prijať a  uskutočňovať programy informačnej gramotnosti patrí medzi najdôležitejšie úlohy knižnice (pozri časť „Učitelia a knižnica“).
Kultúrna funkcia školskej knižnice

Knižnica môže byť využívaná neformálne ako estetické, kultúrne a stimulujúce prostredie s rôznosťou periodík, románov, tlačených a audiovizuálnych dokumentov. Môžu sa tu organizovať aj zvláštne podujatia ako výstavy, návštevy autorov a medzinárodné dni gramotnosti. Ak je dostatok miesta, študenti inšpirovaní literatúrou môžu nacvičiť divadelné predstavenia pre rodičov a iných študentov a  knihovník môže organizovať čítania kníh a rozprávania príbehov pre mladších žiakov. Knihovník by mal stimulovať záujem o čítanie a organizovať čitateľské programy kvôli väčšiemu oceneniu významu literatúry.  Aktivity, ktoré podporujú čítanie, zahŕňajú kultúrne i vzdelávacie aspekty. Medzi  čitateľskou úrovňou a študijnými výsledkami je priama väzba. Knihovníci by mali byť pragmatickí a flexibilní pri poskytovaní dokumentov na čítanie používateľom a podporovať individuálne záľuby čitateľov uznávaním ich individuálnych práv. Prostredníctvom krásnej a odbornej literatúry, ktorá zodpovedá potrebám a úrovni študentov, môžu byť títo stimulovaní v  procese svojej socializácie a v osobnostnom rozvoji.

Spolupráca s rodičmi

Tradícia spolupráce s rodičmi v školských aktivitách je vo viacerých krajinách rôzna. Knižnica môže poskytovať príležitosť rodičom angažovať sa pre školu. Ako dobrovoľníci tu môžu pomáhať v praktických úlohách a pomáhať tak zamestnancom knižnice. Môžu participovať na programoch podporujúcich čítanie tým, že budú doma motivovať svoje deti k čítaniu. Môžu sa zúčastňovať  literárnych diskusií spoločne s deťmi a tak prispievať k ich dobrým výsledkom v  čitateľských aktivitách. Iná cesta zainteresovanosti rodičov je formovať združenia „priateľov knižníc“. Tento druh spolupráce môže vytvárať zvláštne finančné zdroje pre knižničné aktivity a  môže pomôcť knižnici v organizovaní kultúrnych podujatí, ktoré vyžadujú viac zdrojov, ako má knižnica k dispozícií. 

5. PROPAGÁCIA ŠKOLSKEJ KNIŽNICE

5.1 Propagačná činnosť

Služby, ktoré poskytuje školská knižnica, musia byť aktívne podporované, aby si cieľové skupiny vždy uvedomovali ich podstatnú partnerskú úlohu vo vzdelávaní a v prístupe ku všetkým druhom informačných zdrojov. Cieľové skupiny boli uvedené pri niektorých príležitostiach v predchádzajúcich kapitolách. Medzi nimi sú riaditeľ a ostatní členovia manažmentu školy, predsedovia predmetových komisií, učitelia, študenti, správni zamestnanci a rodičia. Je dôležité prispôsobiť druh propagácie charakteru školy a rozdielnym cieľovým skupinám.

5.2 Marketingová stratégia

Školský knihovník by mal v  spolupráci s  vedením školy a s učiteľmi písomne spracovať marketingovú a propagačnú stratégiu. Dokument by mal obsahovať nasledujúce prvky:
-	ciele a stratégie,
-	akčný plán na dosiahnutie cieľov,
-	metódy hodnotenia.

Prostriedky propagácie sú rozličné a ich použitie bude závisieť od cieľov a miestnych podmienok. Napríklad to je:
-	zriadenie a činnosť www stránky školskej knižnice, kde sa budú propagovať jej služby  s odkazmi na relevantné stránky a portály,
-	organizovanie výstav a prezentácií,
-	publikovanie informačných materiálov o otváracích hodinách, službách a knižničnom fonde,
-	príprava a distribúcia informačných zdrojov, katalógov a brožúr vzťahujúcich sa  na školské osnovy a na medzipredmetové témy cross-curricula,
-	poskytovanie informácií o knižnici  na stretnutiach s novými študentmi a ich rodičmi,
-	organizovanie združenia „priateľov knižníc“ pre rodičov a iných záujemcov,
-	organizovanie knižných trhov a kampaní na zvýšenie gramotnosti,
-	poskytovanie efektívnych interných a externých orientačných ukazovateľov,
-	iniciovanie spolupráce s  inými organizáciami pôsobiacimi v danej oblasti (napr.: verejné knižnice, múzeá, miestne asociácie pre históriu).

Akčný plán by mal byť ročne hodnotený, kontrolovaný a revidovaný a celý dokument by mal byť prejednávaný minimálne raz za dva roky.

5.3 Vzdelávanie používateľov

Najefektívnejším marketingovým nástrojom sú pravdepodobne kurzy a programy organizované knižnicou, ktoré sú  zamerané na potrebu naučiť študentov a učiteľov využívať služby knižnice. Je veľmi dôležité, aby boli tieto kurzy dobre pripravené. Pretože tieto programy majú kľúčovú úlohu v knižnici, uvažovalo sa o nich aj v kapitole  4. Marketingové aspekty všetkých druhov výchovy používateľov sú tak dôležité, že je vhodné sa k tejto téme vrátiť.
Kurzy, ktoré sú navrhnuté špeciálne pre učiteľov, by im mali jasne ukázať význam knižnice v učení a vyučovaní a  podporu jej zamestnancov. Tieto kurzy by mali  osobitne zdôrazňovať praktické cvičenia vyhľadávania informácií v spojení s učebnými predmetmi, ktoré učitelia vyučujú. Prostredníctvom vlastných skúseností s vyhľadávaním relevantných zdrojov môžu učitelia pravdepodobne lepšie pochopiť, ako knižnica môže dopĺňať prácu v triede a zapájať sa do vzdelávacích aktivít v súlade s učebným plánom. 

Tak ako iné školské vzdelávacie programy, rôzne komponenty študentských kurzov by mali mať logickú nadväznosť v záujme rozvoja a kontinuity v  učení študentov. To znamená, že tieto zručnosti a informačné zdroje musia byť  uvádzané postupne podľa miery ich náročnosti. Školský knihovník by mal mať hlavnú zodpovednosť za používateľské vzdelávacie programy, ale mal by spolupracovať s učiteľmi kvôli spojeniu ich rozličných komponentov vo vzťahu k učebným osnovám. Učiteľ by mal byť prítomný v knižnici počas cvičného programu študentov v knižnici ako poradca  knihovníka.

Vzdelávanie používateľov sa zameriava na tri hlavné oblasti:
-	poznatky o knižnici, jej zmysle, službách, organizácii, knižničnom fonde,
-	zručnosti vo vyhľadávaní informácií a využívaní informácií,
-	motiváciu využívania knižnice vo formálnych a neformálnych vzdelávacích projektoch.

5.4 Program informačnej gramotnosti

Filozofia

Informačne gramotní študenti by mali byť schopní samostatne študovať. Mali by poznať svoje informačné potreby a aktívne sa zaujímať o svet myslenia. Mali by preukazovať sebadôveru vo svojej schopnosti riešiť problémy a vedieť, čo je relevantná informácia. Mali by byť schopní ovládať technologické nástroje v prístupe k informáciám a ich prenose. Mali by byť rovnako schopní ľahko pracovať v situáciách, kde je viac možných odpovedí a kde nie sú žiadne odpovede. Mali by udržiavať vysokú úroveň vo svojej práci a dosahovať hodnotné výsledky. Informačne gramotní študenti by mali byť flexibilní, schopní prispôsobiť sa zmenám a schopní pracovať jednotlivo i v skupinách.

Štandardy informačnej gramotnosti zabezpečuje všetkým študentom vzdelávací proces, ktorý sa dá transformovať z  oblasti vzdelávania a akademického prostredia do skutočného života. 

Tieto štandardy určujú, že:
-	študent by mal byť schopný pochopiť zmysel  informácie,
-	študent by mal byť schopný dospieť k hodnotnému výsledku,
-	študent by mal byť schopný samovzdelávania,
-	študent by mal aktívne spolupracovať ako člen pracovných skupín,
-	študent by mal používať informácie a informačné technológie zodpovedne a eticky.

Schopnosti, ktoré môžu prispievať k tvorbe takto fungujúcej „filozofie“ zahŕňa nasledujúci zoznam:
-	schopnosť samostatne sa učiť,
-	schopnosť spolupracovať,
-	schopnosť plánovať, 
-	schopnosť vyhľadávať a zhromažďovať informácie,
-	schopnosť vybrať  a vyhodnotiť informácie,
-	schopnosť organizovať a zaznamenávať informácie,
-	komunikačné a realizačné schopnosti,
-	schopnosť zhodnocovať.

Schopnosť samostatne sa učiť

Schopnosť samostatne sa učiť je nevyhnutná pre celoživotné vzdelávanie. Samostatne študujúci by mali byť schopní stanoviť si jasné informačné ciele a  cestu k ich dosiahnutiu. Mali by byť schopní používať mediálne zdroje pre informačné a osobné ciele, hľadať otázky k odpovediam, zvažovať alternatívne perspektívy a hodnotiť rozličné uhly pohľadu. Mali by byť schopní požiadať o pomoc a poznať organizačnú štruktúru knižnice. Knihovník hrá úlohu ako partner pri výučbe, poradca, a nie inštruktor pre študentov pri ich vzdelávacích aktivitách.

Schopnosť spolupracovať

Školská knižnica je miesto, kde sa individuálne rozdiely stretávajú s  rôznosťou zdrojov a technológií. Keď študenti pracujú v skupinách, učia sa obhajovať svoje názory a konštruktívne kritizovať názory ostatných. Spoznávajú rôzne spôsoby myslenia a získavajú rešpekt pred nimi. Pomáhajú vytvárať projekty, ktoré odrážajú rozdiely medzi jednotlivcami a prispievajú k spájaniu ich individuálnych úloh do výsledného projektu. Knihovník môže byť poradcom skupín a podľa potreby im môže pomáhať pri využívaní knižnice ako informačného zdroja.

Schopnosť plánovať

Schopnosť plánovať je základným predpokladom akéhokoľvek výskumu, úlohy, projektu, eseje, alebo inej témy. V prvých fázach vzdelávacieho procesu, ako je brainstorming, zodpovedajúce kladenie otázok a identifikácia  kľúčových slov sa vyžaduje tvorivosť a pravidelné cvičenie. Študent s  plánovacími schopnosťami je schopný stanoviť si ciele, špecifikovať problémy a navrhovať vhodné pracovné metódy. Knihovník by mal byť zapojený do plánovacích procesov v miere, ktorú si želá študent. Od knihovníka sa očakáva, že mu poradí v otázkach dostupnosti informačných zdrojov a v realizovanosti daných úloh od prvotných pracovných procesov.

Schopnosť vyhľadávať a zhromažďovať informácie

Schopnosť vyhľadávať a zhromažďovať je základným predpokladom toho, aby si študenti mohli samostatne vyhľadávať informácie v knižnici. Tieto schopnosti zahŕňajú znalosť  abecedného a číselného systému a využitie rôznych druhov nástrojov pre  vyhľadávanie informácií v počítačových databázach a na internete. Musia sa vzťahovať na učebné osnovy a rozvíjať sa postupne v kontexte jednotlivých predmetov. Nácvik týchto schopností by mal zahŕňať používanie registrov, širokého spektra referenčných zdrojov a informačných technológií. Študent, ktorý ovláda tieto zručnosti, je schopný integrovať ich do práce s rozličnými metódami generovania informácií ako sú prehľady, rozhovory, pokusy, pozorovania a štúdium zdrojov. Knihovník by mal organizovať kurzy vyhľadávania a zhromažďovania informácií, ktoré by boli prispôsobené špeciálnym potrebám jednotlivcov a skupín. Ich plán by sa mal uskutočňovať v spolupráci s učiteľmi. V rozličných stratégiách reprezentuje nacvičovanie týchto schopností najdôležitejšiu časť vzdelávania používateľov v knižnici.

Schopnosť vybrať a vyhodnotiť informácie
 
U študentov je potrebné rozvíjať kritické a hodnotiace myslenie. Spolu s vyššie uvedenými schopnosťami sú aj tieto dôležité na dosiahnutie optimálnych výsledkov vo využívaní knižnice. Programy vytvárané na rozšírenie týchto schopností by mali zahŕňať nasledujúce cvičenia:
-	tvorba vhodných otázok,
-	výber vhodných informačných zdrojov,
-	využívanie rôznych stratégií,
-	zostavenie rozumného časového rozvrhu,
-	prijatie etických rozhodnutí.

Knihovník by sa mal zvlášť zamerať na usmerňovanie študentov pri vyhľadávaní relevantných informácií a v odhaľovaní zaujatosti a nepresnosti. Je potrebná široká škála informačných zdrojov, do ktorých treba nahliadnuť, porovnať ich a  zhodnotiť na zabezpečenie toho, aby sa hypotézy a závery  tvorili na čo najširšej možnej vedomostnej báze. Študent by mal byť schopný identifikovať kritériá ich smerodajnosti, úplnosti, úpravy, platnosti, uhlu pohľadu, spoľahlivosti a časového plánu.

Schopnosť organizovať a zaznamenávať 

Tradičné chápanie  funkcie knižnice sa často obmedzuje na zhromažďovanie a výber informácií. Následnej organizácii a využívaniu týchto informácií sa nevenovala pozornosť, a to napriek rovnakému významu. Knihovník by mal  pomáhať študentom rozvíjať aj tieto ich schopnosti pri práci na projektoch a úlohách. Z tohto dôvodu by mal knihovník ako odborník poznať zásady tvorby projektov,  referátov o projektoch a mal by študentom radiť ako písať záhlavie, kapitoly a odkazy. V knižnici a za podpory knihovníka  by sa mali rozvíjať aj ďalšie schopnosti ako sú sumarizovanie, uvádzanie citácií a zostavovanie presných bibliografií. Študenti by si mali vedieť písať poznámky, uchovávať informácie a používať ich.

Komunikačné a realizačné schopnosti

Interpretovanie informácií a ich použitie pri práci na projektoch a úlohách patrí medzi najťažšie vzdelávacie schopnosti. Ich prostredníctvom študenti dokazujú, či správne porozumeli poskytnutým informáciám. Transformácia zhromaždených informácií do osobných vedomostí je náročná.

Študent  by mal byť schopný spracovávať informácie  nasledujúcim spôsobom:
-	integrovať informácie z rôznych informačných zdrojov,
-	rozhodnúť sa na základe týchto informácií,
-	formulovať závery a ich význam,
-	prepojiť informácie s predchádzajúcimi poznatkami.

Mal by byť schopný aj:
-	poskytovať informácie,
-	vyjadrovať zadané ciele a kritéria,
-	demonštrovať efektívnu prezentáciu schopností.

Úlohou knihovníka je poradiť a vyškoliť študentov v týchto aktivitách a zabezpečiť v knižnici také výchovné prostredie, ktoré vyhovuje uspokojovaniu študentských potrieb.

Schopnosť zhodnocovať

Posledný stupeň vzdelávacieho projektu sa skladá z hodnotiaceho procesu a vytvorenia záveru. Je veľmi dôležité, aby študenti boli schopní kriticky posúdiť svoje úsilie a svoje výsledky. Preto by mali vedieť:
-	porovnať výsledok s pôvodným zámerom a rozhodnúť, či dosiahol stanovené ciele,
-	určiť silné a slabé stránky vzdelávacieho projektu,
-	uvážiť zlepšenie a dôsledky pre ďalšie úlohy.

Knihovník by mal byť zapojený do hodnotiaceho procesu spolu s učiteľom z dvoch dôvodov:. Prvým je, aby bol informovaný o tom, ako knižnica zvládla uspokojovanie potrieb používateľov. Po druhé preto, aby bol schopný pôsobiť ako vzdelávací partner, ktorý môže prispieť k vysvetleniu vzťahu medzi vzdelávacím procesom a výsledným produktom.

Viaceré krajiny, miestne inštitúcie a školské knižnice vypracovali veľmi úspešné plány vzdelávania používateľov. Niektoré z nich sú prístupné na internete.

ODKAZY

Výberový/selektívny zoznam odkazov/poznámok
American Association of School Librarians, Information power: guidelines for school library
media programs. ACET, 1988.
Australian School Library Association at  www.asla.org.au/policy.htm
Policy statements on:
- Information literacy
- Electronic information literacy
- Resource based learning and the curriculum
- Resource provision
- Teacher librarian qualifications
- School library resource centre funding
- School library bill of rights
Canadian School Library Association, A Position Statement on Effective School Library
Programs in Canada. www.cla.ca/divisions/csla/pub_3.htm
Convention of Scottish Local Authorities, Standards for school library services in Scotland.
COSLA, 1999. ISBN 1872794467
Hannesdóttir, Sigrún Klara (ed), School librarians: Guidelines for Competency Requirements.
IFLA, 1995. ISBN 9070916576
Haycock, Ken & Blanche Woolls. School librarianship: International perspectives & issues.
Hi Willow Research & Publishing/ IASL, 1997. ISBN 1 89086 122 7
IFLA/UNESCO The school library manifesto: the school library in teaching and learning for
all. IFLA, 2000
www.ifla.org/VII/s11/pubs/manifest.htm
www.ifla.org/VII/s8?unesco/eng.htm
Library Association of Ireland, Policy Statement on School Library Services, 1996.
www.libraryassociation.ie/policy/schools.htm
Library Services for Education, Central to excellence: guidelines for effective school
libraries. Leicestershire County Council, 2002. ISBN 0850224403
25
LISC Guidelines –second edition forthcoming. www.liscni.co.uk
The Primary school library guidelines. Library Association, 2000. ISBN 0953740404
School libraries: guidelines for good practice. Library Association of Ireland, 1994. ISBN
0946037248
School Library Standards and Evaluation: list of American websites at
www.sldirectory.com/libsf/resf/evaluate.html
Scottish Library Association et al, Taking a closer look at the school library resource centre:
self-evaluation using performance indicators.1999.
www.slainte.org.uk/Slicpubs/schoolpis.pdf
South Africa, Department of Education. A National Policy Framework for School Library
Standards, July 1997. http://education.pwv.gov.za/teli2/policydocuments/library1.htm
Stripling, Barbara K. Learning and libraries in an information age: Principles & practice.
Libraries Unlimited, 1999. ISBN 1 56308 666 2
Tilke, Anthony (ed), Library Association guidelines for secondary school libraries. Library
Association, 1998. ISBN 1856042782
National Library Associations are good sources of further information.

Informácie ohľadom metodiky školských knižníc Vám radi poskytneme na
tel. č. 02/6241 0992, resp. mailom  na adrese: metodika@spgk.sk